Regionen ur ett kommunalt perspektiv - Pantzar, Stina (2016)
Under hela mänsklighetens historia har framsteg och förändringar i lokaliseringsmönster, samhällsorganisering, ekonomi och teknik växelvis samverkat för att förändra våra rörelsemönster och idéer om ”god” samhällsplanering. De senaste 15 åren har den regionala planeringen tagit en självklar plats i det nuvarande planeringsparadigmet såväl i Sverige som i Norge, tillsammans med de två teoretiskt eleganta begreppen regional utveckling (no. regional utvikling) och regionförstoring (no. regionforstørring). Svårigheten att definiera dessa abstrakta begrepp kan emellertid försvåra tillämpningen i den mer konkreta, kommunala planeringen. Detta masterarbete inom landskapsarkitektur vid SLU, Alnarp, önskar skapa förståelse kring kommuners förhållningssätt till det regionala perspektivet och belysa den hittills åsidosatta frågan om makt i kommunala planeringsdokument. Därmed är avsikten att undersöka vad som ingår i det regionala perspektivet och synliggöra de föreställningar som framträder i diskurser, eftersom dessa föreställningar med tiden influerar det planpolitiska arbetet och samhällsutvecklingen på kommunal nivå. Med utgångspunkt i en socialkonstruktionistisk ansats och kritisk inställning till ”självklar” kunskap har studien tagit formen av en diskursanalys inspirerad av Laclau och Mouffes terminologi och diskursteori. Empirin utgörs av 18 norska samfunnsplaner (sv. översiktsplaner) från kommuner intill eller nära järnvägssträckningen Gjøvikbanen. Med syfte att ringa in det abstrakta, regionala perspektivet har två teoretiska teman identifierats i en teori- och kunskapsöversikt och kan sammanfattas av dimensionerna kommunens förhållningssätt till regionen och mål & styrning. Förenklat har de använts för att styra läsningen av empirin genom att bilda frågorna hur och varför. Sammanfattningsvis visar resultatet på fyra diskurser som tillsammans utgör diskursordningen kring det regionala perspektivet i norska samfunnsplaner. Dessa utgörs av (1) diskursen om konkurrens med underrubrikerna (a) konkurrens som en fråga om endogena krafter (b) konkurrens som en fråga om exogena krafter (2) diskursen om pendling med underrubrikerna (a) pendling som en fråga för kommunen och (b) pendling som en fråga för individen (3) diskursen om samarbete och (4) diskursen om närhet för ökad livskvalitet.