Omställning till cirkulär ekonomi : i strävan efter resilienta städer med reducerad resursförbrukning - Svensson, Klara (SLU/Dept. of People and Society, 2016)
Världen befinner sig i antropocen, en geologisk epok då mänsklig aktivitet är den största kraften att förändra klimat och ekosystem på planeten. Mänskligheten har ändrat jordens ekosystem snabbare och mer omfattande under de senaste 50 åren än någonsin tidigare, vilket innebär stora risker. Dagens linjära ekonomi har kommit att ifrågasättas allt mer då den ekonomiska modellen bidrar till hastigt växande resursförbrukning och negativa miljöeffekter. Till följd av hastig urbanisering och tilltagande materiella anspråk blir jordens resurser allt knappare. Denna forskningsstudie syftar till att undersöka om cirkulär ekonomi kan vara ett verktyg för städer att bli mer resilienta och samtidigt förebygga ytterligare miljöpåverkan genom minskad resursanvändning. Resiliens syftar här till att beskriva städers förmåga att kunna hantera en situation med sinande naturresurser. Vidare syftar studien till att belysa hur cirkulär ekonomi praktiskt kan implementeras i städer. Referensexempel på städer som arbetar med cirkulära strategier inom stadsutveckling lyfts för att illustrera hur det är möjligt främja resiliens i stadsutveckling och minskad resursförbrukning. För att besvara forskningsfrågorna används litteraturstudie som metod för att skapa överblick av den forskning som finns inom cirkulär ekonomi och dess sammankoppling med stadsutveckling. Det teoretiska angreppssättet tar utgångspunkt i miljövetenskapligt preciserade planetära gränser, som mänsklig aktivitet säkert kan verka inom. Därtill studeras orsaken till de ekologiska fotavtryck som genereras i städer, för att få förståelse vilka områden som bör prioriteras för att skapa mer resilienta städer. Den cirkulära ekonomin bygger på att kretsloppsystem där allt material ska kunna cirkulera i slutna flöden, antingen i ett biologiskt kretslopp eller i ett tekniskt kretslopp. Avfall förebyggs genom att främja återanvändning och återvinning i giftfria och resurseffektiva kretslopp. Det som tidigare betraktades som avfall kan då istället bli värdefull resurs, när material och resurser återvänder in i ekonomin. En storskalig övergång till cirkulär ekonomi kräver systemförändringar och strategier som tar hänsyn till olika sektorer och aktörer i samhället. Övergången kräver omfattade omställningar inom flera områden, såväl inom produktion, konsumtion och avfallshanteringen, för att kretslopp ska kunna slutas. Ekonomisk hållbarhet är inte ett självändamål, utan är främst ett verktyg för att hushålla med naturkapital och socialt kapital. Det är utifrån denna studie möjligt att argumentera för att en cirkulär ekonomisk utveckling har förutsättningarna för att skapa mer resilienta städer med minskad resursförbrukning, en utmaning som kvarstår är den praktiska implementeringen.