Japansk trädgård på svenska - Bäckström, Elvira (2016)
Japanska trädgårdar symboliserar ett lugn och en harmoni och är därför en stor inspirationskälla för landskapsarkitekter och trädgårdsdesigners idag. Något som japansk trädgårdskultur associeras med är konsten att anlägga trädgårdar på mycket små ytor. Detta är en kunskap som är nödvändig i ett samhälle som förtätas allt mer och lämnar allt mindre plats för gröna ytor i staden. Syftet med den här uppsatsen är att exemplifiera hur man kan använda sig av principerna för en japansk omsluten trädgård vid utformningen av en svensk villaträdgård, vilket undersökts genom ett gestaltningsförslag för en tomt i Uppsala. Gestaltningsprocessen inleddes med insamling av information och inspiration från litteraturstudier och besök i japanskinspirerade trädgårdar i Sverige. Utöver det utfördes inventering och analys av platsen för gestaltningen och de japanska gestaltningsprinciperna ställdes mot förhållandena på platsen. För att formulera och strukturera gestaltningsproblemet användes Lawsons kub från boken How Designers Think. Lawsons kub är en modell som visualiserar Bryan Lawsons metod för att strukturera upp begränsningarna för en gestaltning. Arbetet resulterade i ett program som ledde vidare till ett gestaltningsförslag. Gestaltningsförslaget presenteras i form av en plan med tillhörande växförslag, två snitt samt en perspektivistisk bild som visar förslaget i sin helhet. Programpunkterna poängterar vikten av att skapa en trädgård med japansk känsla, där material och formspråk väljs utifrån den omslutna trädgården. Trädgården skall vara anpassad för de fyra årstiderna, ha lätta till måttliga skötselkrav och tillföra mer grönska på platsen. Det visade sig att det som främst drev gesltaltningsprocessen framåt var de begränsande förutsättningarna på platsen så som fuktig jord, skugga och liten yta. Under gestaltningsarbetet uppdagades att programpunkten ”att gestalta en trädgård med japansk känsla” är svår, eftersom känsla är något individuellt och personligt. En bättre intention var istället att applicera traditionella japanska gestaltningsprinciper för en omsluten trädgård på en svensk villaträdgård. Vidare diskuteras mötet mellan inspiration från litteraturstudier och de reella förutsättningarna på platsen och att detta är det som har störst betydelse för det slutgiltiga förslaget.