Observationer på Dragarbrunnsgatan - Saramolki, Peyman (2016)
Denna uppsats studerar sektioner av Dragarbrunnsgatan i Uppsala, med sin utformning som gångfartsområde. Reglerna som ger fotgängare företräde över motorfordon och cyklar med en hastighetsreglering till gångfart kan anses vedertaget i avseende hierarkin vid dessa områden. Modernismens bilideal och storskaliga planering har satt en prägel i stadsplanering och arbetet grundar sig i att se hur detta påverkar fotgängare idag. Syftet med arbetet var att observera hur Dragarbrunnsgatans utformning påverkar fotgängarnas rörelsemönster och konflikter mellan dem och andra trafikslag. Studien delar in Dragarbrunnsgatan i tre sektioner; kvarteret Bredgränd/Smedsgränd, korsningen Bredgränd/Dragarbrunnsgatan samt kvarteret Bredgränd/Bangårdsgatan. Mätningsobservationer påvisas i tabell och diagram med indelning på antal gående och med vilket typ av fordon konflikterna skedde med; motorfordon eller cyklar. Flödesobservationer som användes för att notera gåendes rörelsemönster konstaterar att markbeläggningens uppdelning separerar trafikslagen. Observation av konflikter fastställer att dessa minskar procentuellt vid en ökad intensitet av fotgängare. Objekt, såsom cykelställ, agerar som farthinder och resulterar i minskade konflikter. Resultatet analyserades från Kevin Lynch stadsbyggnadsprinciper; fotgängarna rör sig längs med byggnader, stråk, och kanter dominerade av fordon. Välanvända målpunkter/noder och bidrar i högre intensitet av människor, bidrar till färre konflikter.