Betydelsen av krukstorlek, odlingstäthet och planteringspunkt vid etablering och tillväxt hos täckrotsplantor : analys av JackPot & PowerPot - Larsson, Marcus (SLU/Dept. of Forest Ecology and Management, 2016)
Ca 70 % av skogsföryngringarna i Sverige utförs genom markberedning och plantering där täckrotsplantor dominerar marknaden, speciellt i landets norra delar. Föryngringsarbetet kräver varje år stora arbetsinsatser inom odling, lagring, transport och plantering och kostnaderna för dessa moment sjunker med minskad krukstorlek och ökad odlingstäthet. Detta gör mindre plantor till ett ekonomiskt attraktivt val. Huvudsyftet med denna studie var därför att utvärdera hur väl mindre plantor presterar efter ett antal år i fält relativt större plantor. Studien utfördes genom att analysera tre olika lokaler i mellersta delarna av Norrland, alla med varierande ståndortsindex men med liknade marktyp, grundförhållande, ytstruktur och lutning (GYL). På dessa lokaler undersöktes en rad samband för att analysera hur krukstorlek, odlingstäthet och använd planteringspunkt påverkar en plantas etableringsförmåga, tillväxt och näringsupptag. De plantor som analyserades var SCAs Jackpot och deras nyare, mindre planta Powerpot, studien omfattade enbart tallplantor. Resultatet visade att överlevnaden för jackpot och den mindre plantan Powerpot var lika hög då de planterats i väl utförda planteringspunkter med hög andel mineraljord med minst 10 cm till den omvända mineraljordskanten. I mindre väl utförda planteringspunkter har dock Jackpot en signifikant lägre plantavgång. Tillväxtsmässigt så spelar valet av planta mindre roll, båda odlingssystemen växer lika bra på alla planteringspunkter, detsamma gäller för plantornas näringsstatus. Denna skiljer sig inte varken beroende på vilken planta eller planteringspunkt som har används. Med resultatet som bakgrund är en ökad användning av Powerpot väl motiverad så länge plantan används på de hyggen där en väl utförd markberedning är gjord, i dessa fall kan stora besparingar göras. Den ekonomiska förlust som uppstår då planttypen används i de sämre utförda planteringspunkter som trots allt kommer finnas på dessa hyggen, bör tack vare besparingarna förmodligen kunna räknas tillbaka i andra delar av produktionskedjan. Framtida studier bör fokusera på större planturval och samtidigt undersöka om det är möjligt att öka vitaliteten hos Powerpot, t.ex. genom att förändra odlingstiden innan leverans.