Hur djurägare upplever sina djurs beteenden: med kanin och gnagare i blickfånget - Palm, Sofia (2015)
Idag är det inget ovanligt med att hålla djur för sällskap vilket återspeglas i den stora utbredningen av djurhållningen. Förr i tiden såg det annorlunda ut då sällskapsdjur inte kunde vara en del av alla människors tillvaro eftersom de symboliserade människors goda välstånd eller tillhörighet i överklassen. Med tiden förändrades detta och idag kan de flesta människor ha ett sällskapsdjur i sitt hem. Det har följts åt av en tydlig ökning av antalet sällskapsdjur i vårt samhälle som parallellt skapat ett större orosmoln kring djurvälfärden. Sällskapsdjurets fysiska och mentala hälsa är helt och hållet förenat med djurägarens kunskap och kännedom om djurets behov. Trots att dessa djur har genomgått en domesticeringsprocess (djur som under påverkan av människan har blivit mer eller mindre beroende av människans omsorg) har de fortfarande ett snarlikt beteendemönster som sin vilda artfrände. Det betyder att många grundläggande behov är oförändrade hos våra sällskapsdjur och genom att ta hänsyn till dessa skapas förutsättningar för en god djurvälfärd. Dessvärre är inte alla djurägare införstådda med detta och i många fall leder det till en nedsatt djurvälfärd. Dessa djur löper risk för att utveckla onormala beteenden på grund av den bristfälliga levnadsmiljön och vid oförändrade förhållanden kan beteendena anta ett stereotypt mönster. Forskningen kartlägger dessa beteenden fortlöpande och har börjat ge en inblick i djurägarnas perspektiv om djurs beteenden. Studier har visat att djurägare kan uppfatta vissa beteenden som besvärliga för deras egen del och upplevs som ett problem av just detta skäl. Syftet med detta arbete var att försöka klargöra hur djurägare av kanin eller gnagare uppfattar sina djurs beteenden och vilka teorier de eventuellt kan ha om, enligt forskning och av egen erfarenhet, onormala beteenden. Därtill fanns det en målsättning att undersöka när djurägarna ansåg att ett beteende var onormalt. Metoden som valdes var en elektronisk enkät som sändes ut via internetbaserade sidor. Frågorna i enkäten berörde bland annat djurets generella levnadsmiljö, djurägarens bakgrund samt vilka beteenden som uppvisades av djuret och hur dessa tolkades av djurägaren. Av enkätstudien framkom det att djurens beteenden uppfattas olika av djurägare. 95 av 172 djurägare (55 %) uppgav att deras djur uppvisade ett eller flera beteenden som kan bedömas som onormala. Utav dessa 95 var det omkring 70 djurägare som hade en möjlig teori till beteendet/beteendena. Det fanns djurägare som tänkte i ett större perspektiv kring beteendet medan andra djurägare reflekterade över beteendet i ett mer snävt perspektiv. Den vanligaste teorin var att djuret uppvisade ett beteende på grund av understimulans, därefter var det lika stor andel som svarade att beteendet kan kopplas till naturligt beteendet eller att djuret ville ha mat/hälsa på ägaren. Dessa svar är det sammanlagda resultatet av samtliga beteenden. Resultatet påvisar att det sannolikt finns en medvetenhet hos somliga djurägare om djurens beteenden och deras orsak samtidigt som det också påträffats en allmän okunskap. Vidare var det 38 av 172 djurägare som förklarade när dem upplevde ett beteende som onormalt och likaså här förekom det skilda svar. Två genomgående svar var att beteendet inte har observerats hos andra djur eller att det tidigare inte observerats hos djuret. Dessa tillsammans med andra reflekterande svar tyder på att somliga djurägare uppmärksammar avvikande beteenden samt har en idé kring dess ursprung. Arbetets resultat har gett en insikt i hur djurägare tolkar sina djurs beteenden och har lagt en grund för fortsatt forskning på området. Det som blir aktuellt att undersöka längre fram är vilka samband som eventuellt finns mellan exempelvis djurägares uppfattning av djurs beteenden och de informationskällor som denne använder sig av, eller mellan djurägares uppfattning av djurs beteenden och utövande av träningsaktiviteter med djuret.