Monogami hos fåglar - Kristoffersson, Nina (2015)
Man har förr trott att fågelpar inom många arter, t ex albatrosser och kungspingviner, är varandra trogna livet ut. Syftet med denna litteraturstudie är att ta reda på om det finns något vetenskapligt stöd för sexuell eller genetisk monogami hos någon fågelart. Uttrycket ”monogami” kan ha flera betydelser. Social monogami är att en individ lever i ett parförhållande med endast en partner åt gången. Sexuell monogami innebär att ett par kopulerar bara med varandra, och detta baseras på observationer. För att ett par ska sägas vara genetiskt monogamt krävs DNA-tester som bevisar att paret reproducerar sig endast med varandra. EPC och EPP är kopulation respektive faderskap utanför den sociala parrelationen. EPP kan vara resultat av EPC eller av partnerbyte inom samma häckningssäsong. Det finns många potentiella fördelar med EPP; för honan är en möjlig fördel bättre gener hos hennes avkomma. De flesta fågelarter lever i socialt monogama förhållanden, men DNA-studier har på senare år visat att social monogami inte behöver betyda genetisk eller sexuell monogami. Det finns ett positivt samband mellan arters nivå av EPP och hur nödvändigt hanens bidrag är för framgångsrik uppfödning av ungarna. Arter hos vilka dödligheten bland vuxna är låg har ofta låg nivå av EPP. Inom arter finns ett positivt samband mellan häckningstäthet och EPP. I litteraturstudien presenteras utvalda resultat av studier på olika fågelarters EPP-nivå, samt några exempel på studier på EPC, skilsmässa och partnerbyte. Man fann jämförelsevis låg nivå av EPP hos många av de fåglar av vilka man kunde förvänta sig ett sådant resultat. Generella drag hos dessa arter är bl a att de lever länge och att hanen bidrar mycket till ungarnas omvårdnad. Flera arter är havsfåglar. Trots att vissa studier visade på 0 % EPP i studiepopulationen förekommer antagligen inte hundraprocentig sexuell och genetisk monogami hos någon fågelart. I många av studierna undersöktes ett litet antal individer, och det är därför svårt att dra några säkra slutsatser utifrån deras resultat. Jag anser ändå att exempelvis kajan kan betraktas som en genetiskt monogam art, eftersom EPP hos den är så ovanligt att det kan ses som undantag. Sexuell monogami hos arten kan utifrån dessa studier dock inte bekräftas, då EPC-nivåerna hos studiepopulationerna är okända och EPC kan förekomma utan att resultera i EPP.