Invandrare i gröna näringar - Larsson, Malin (2015)
I uppsatsen undersöks hur integration av invandrare i de areella näringarna (växtodling, djurhållning och skogsskötsel) och på landsbygden kan underlättas, med fokus på Västra Götalands län. Det sker dels genom en litteraturstudie i ämnet, dels genom att beskriva erfarenheter av några projekt inom grön integration som genomförts i Västra Götaland, finansierat av landsbygdsprogrammet 2007-2013. Flyktingar med olika bakgrund intervjuas också om sin syn på landsbygden och intresse av att bo på landsbygden och arbeta inom de gröna näringarna. Litteraturstudien täcker olika aspekter på integration, såsom integration på landsbygden jämfört med i städerna, kommuners och myndigheters roll, möjligheter för invandrare att etablera sig som företagare inom de gröna näringarna, och nischer inom de gröna näringarna som kan vara lämpliga/möjliga för invandrare att etablera sig inom. Invandrare i Sverige bor i hög utsträckning i städer. Svensk landsbygd domineras av etniska svenskar och åldersstrukturen på landsbygden är ogynnsam för de gröna näringarna. För att utvecklas behöver landsbygden attrahera unga människor, entreprenörer och barnfamiljer. Invandrare är entreprenörer i högre utsträckning än etniska svenskar, och det finns många invandrade barnfamiljer som vill bo och arbeta på landsbygden. För att detta ska bli möjligt krävs först och främst kontakter. För att kunna bo, odla och hålla djur behövs tillgång till mark samt bostäder på landsbygden. Startkapital är också viktigt, liksom kunskap om lokala förhållanden. Naturbruksgymnasierna har en viktig roll i grön integration. De projekt som drivits 2007-2013 i Västra Götalands län med inriktning på grön integration studeras närmare, med hjälp av projektrapporter och semistrukturerade intervjuer med några av projektledarna. Projekten har varit relativt lyckade och många lärdomar har dragits som kan komma till nytta för framtida projekt. Ökad samverkan mellan olika aktörer är ett resultat av lokala projekt, erfarenhet av att driva riktade kurser inom grön integration ett annat. Projekten i sig har endast i mycket ringa utsträckning genererat direkta arbetstillfällen, men kunskaperna från projekten kan komma till nytta på sikt, för både deltagare och andra. Uppsatsen leder fram till rekommendationer för Länsstyrelsen i Västra Götalands län inför EU:s kommande landsbygdsprogram, men kan även användas av övriga länsstyrelser och i andra sammanhang, i den mån materialet är tillämpbart. För att främja grön integration bör landsbygdsprogrammet ge möjlighet till stöd även för stadsnära odling och djurhållning. Riktad information behövs för att invandrare i städerna ska få reda på vilka möjligheter som kan finnas på landsbygden. Landsbygdsprogrammet behöver synliggöras också i förorterna.