Könssorterad sperma för ökad lönsamhet i mjölkproduktion : är könssorterad sperma ett alternativ? - Leo, Caroline; Nilsson, Hampus (SLU/Dept. of Biosystems and Technology (from 130101), 2014)
Könssorterad sperma är selekterad sperma. Vid användning av X-Vik fås kvigkalvar med en 90 % säkerhet och vid användning av Y-Vik kan man med 85 % säkerhet säga att en kalv kommer bli en tjur. Användning av XVik ger snabba avelsframsteg i besättningen genom att en förhöjning av mjölkkobesättningens medel NTM (Nordic total merit index) sker. NTM är ett gemensamt avelsindex för Sverige, Danmark och Finland. Indexet som används för att bedöma mjölkkor kallas mjölkindex och i det ingår mjölkmängd, fettmängd och proteinmängd. Användning av X-Vik kan även garantera att man har tillräckligt många rekryteringsdjur vilket i sin tur öppnar upp möjligheter att systematiskt använda Y-Vik av en köttrastjur och på så sätt få korsningstjurar av mjölk och köttras att föda upp till slakt. Effekten som kan fås av korsningsavel är en högre tillväxt än snittet av föräldradjurens tillväxt, friskare och livskraftigare djur samt en högre fertilitet. Nackdelar som finns med den könssorterade sperman är att den är dyrare. En dos av könssorterad sperma kostar för Y-Vik ca 116 kr mer än en konventionell dos från en mjölkrastjur. För X-Vik kan en dos kosta upp till 75 kr mer än en konventionell dos från en mjölkrastjur. En annan nackdel är den sämre fertiliteten som en könssorterad dos ger. En konventionell dos har en genomsnittlig fertilitet på 1,8 insemineringar/ko, medan en könssorterad dos ligger på 2,2 insemineringar/ko. För att få ut så mycket som möjligt från en korsning mellan mjölkras och köttras gäller det att tillfredsställa dess tillväxtbehov med såväl foder som dess inhysning. I de intervjuer som har gjorts med lantbrukare på två gårdar i Sverige var man positivt inställd till användandet av könssorterad sperma för att få kvigor. Däremot var man mera negativt inställd till könssorterad sperma för att få tjurar. I en ekonomisk kalkyl som gjorts i denna studie har 20 % av en besättning blivit inseminerade med Y-Vik köttras och 20 % av besättningen har blivit inseminerad med X-Vik. De övriga 60 % inseminerades på konventionellt vis. Kalkylerna gav en ökad lönsamhet/djur jämfört med en användning av 100 % konventionell inseminerad besättning.