Lämplig ålder för kastration av katt - Forslund, Louise (2014)
Denna litteraturstudie omfattar tidig (före 12 v ålder) och prepubertal (före könsmognad) kastration av katt, med fokus på effekter till följd av ingreppet. Då den nuvarande åldersrekommendationen om sex månader för kastration av katt står under revidering sedan september 2013 är syftet med denna uppsats att identifiera och redogöra för de reservationer som föreligger med tidig respektive prepubertal kastration. De aspekter som framhålls i studien som problematiska är bl.a. tillväxtstörningar, epifysfrakturer, övervikt, tumörer, narkosrisk, beteenderelaterade problem etc. Med hjälp av genomförda studier i ämnet kan många av de reservationer som förknippats med ett tidigarelagt ingrepp dementeras, samtidigt som flertalet av riskerna i samband med ingreppet kan konfirmeras. Den huvudsakliga frågeställningen i studien är huruvida fördelarna med en sänkt kastrationsålder överväger de eventuella riskerna. Internationellt har metoden redan fått fäste och används främst i avseende att få kontroll över och begränsa den viltlevande kattpopulationens utbredning. I Sverige har efterfrågan på tidig kastration ökat både bland djurskyddsorganisationer och uppfödare, men hittills har djurhälsovården haft svårt att möta denna efterfrågan då antalet veterinärer villiga att utföra ingreppet är få. Att utreda behovet av tidig kastration i Sverige är ytterligare en aspekt som framhålls i studien. Efter att ha identifierat riskerna och fastställt de fördelar som följer en tidigarelagd kastrationsålder kan vissa slutsatser dras. Enligt tillgänglig litteratur kan den nuvarande kastrationsåldern sänkas utan större risk för framtida komplikationer hos den enskilda individen. Dock kräver ingreppet ett visst hänsynstagande till den unga kattens fysiologiska förutsättningar för att minska riskerna i samband med ingreppet. Behovet i Sverige kräver att möjligheten finns, men metoden bör ej få ett regelmässigt användande. Tillgången på populärvetenskapliga källor i ämnet är omfattande, dock är antalet vetenskapliga studier desto färre och resultaten tvetydiga. För att kunna belysa frågeställningen tydligare hade fler och nyare studier med större urval och med fokus på de långsiktiga effekterna av ingreppet varit önskvärda.