Ekonomisk analys – kostnadseffektiv anpassning av skogsbruket med hänsyn till rennäringen - Nordin, Emelie (2014)
Förutsättningarna för skogsbruk och rennäring skiljer sig mycket från varandra, likaså markanvändningen och synen på hur skogsmarken bäst skall användas. Detta har lett till återkommande konflikter mellan skogsbruket och rennäringen. För att rennäringen skall kunna bedriva en uthållig renskötsel behövs tillgång till sammanhängande områden med gammal och relativt obrukad skog. Skogsbruket i sin tur måste regelbundet avverka skogen för att erhålla en hög ekonomisk lönsamhet. Inom en stor del av Holmens skogsinnehav bedrivs skogsbruk och renskötsel på samma marker. Detta innebär att olika typer av markanvändning och intressen skall förenas både vad gäller planering och utförande av den framtida skogliga skötseln. Holmen skog har under lång tid samrått med rennäringen om hur olika skogsbruksåtgärder på bästa sätt skall utföras för att försöka minska de negativa effekterna för rennäringen vilka uppkommer i samband med skogsbruk. Den hänsyn som den anpassade skötseln inkluderar omfattar åtgärder såsom skonsammare markberedning, längre omloppsperioder, annorlunda trädslagsval med mera. Förutom den hänsyn som registreras som ett resultat av samråden undviker Holmen skog i stor utsträckning att planera för en del skötselmässigt mer ekonomiska åtgärder inom områden som Holmen vet är särskilt viktiga för samebyarna eftersom dessa kan få stor negativ påverkan på renskötseln. Anpassning av skogsskötseln innebär ökade kostnader för Holmen Skog, men hur höga dessa kostnader är idag är fortfarande oklart. Syftet med detta examensarbete har varit att undersöka om Holmen i dagsläget lämnar kostnadseffektiv hänsyn med olika skogsskötselåtgärder, som ger de positiva effekter för rennäringen som eftersträvas eller om det går att förbättra hänsyntagandet och därmed öka nyttan för båda näringarna. Genom en enkätundersökning har betydelsen av att olika skogliga åtgärder utförs eller undviks undersökts för Holmen Skog samt berörda samebyar genom att låta varje respondent i undersökningen subjektivt uppskatta nuvärdet hos ett antal skogliga åtgärder genom viktning. Därefter har kostnadseffektiviteten i den nuvarande skogsskötseln bedömts och jämförts med olika krav på nyttonivå genom optimering. Resultatet från optimeringen visade att det går att minska de totala kostnaderna för samebyarna i undersökningen samtidigt som Holmens vinst ökar, genom att optimera fördelningen av antalet hektar per skogsskötselåtgärd enligt tre olika samebyars preferenser. Exempel på möjliga förbättringar för samtliga involverade parter vid optimering vad beträffar olika skogliga åtgärder är en samtidig ökning av andelen högläggning samt andelen obehandlad areal vid markberedning och en minskad andel harvning, en ökad andel sådd av tall samt en ökad areell anpassning av hyggesutformningen samt hyggesstorleken vid föryngringsavverkning. På grund av det låga antalet respondenter i undersökningen samt osäkerheten i de areella restriktionerna för de olika åtgärderna som inkluderades i undersökningen ger resultatet från optimeringen enbart en allmän anvisning om vilka typer av åtgärder som är mer värdefulla än andra vid generella situationer.