Stadsmiljöns betydelse för en stads identitet : med Malmö som referensstad - Carlsson, Lottie (SLU/Dept. of Landscape Architecture, Planning and Management (from 130101), 2013)
Det allt större intresset för städers identiteter tycks vara sammankopplat med det postindustriella samhällets strukturer där en modern och attraktiv stad ska locka turister, boende och företag som i sin tur ska generera ekonomiskt tillväxt. För att säkerställa lokal tillväxt har konkurrensen mellan städer ökat vilket således har inneburit ett allt större intresse för städers identiteter som ett konkurrensmedel. Detta synliggörs exempelvis genom varumärkesstrategier och tydliga styr- och måldokument för stadens framtida utveckling. Stadsmiljön är en viktig aspekt i hur en stad uppfattas och därför har många städer utformat stadsmiljöprogram som beskriver utforming och riktlinjer för de fysiska element som bygger upp bilden av staden, såsom exempelvis stadens golv, möbler och ljussättning. Den sammantagna verkan av dessa elements utformning är av största vikt för hur den fysiska miljön uppfattas och därmed även staden i sin helhet. Min utgångspunkt i arbetet är därmed att stadsmiljön som funktionell och estetisk plats är och blir allt viktigare som arena och spelplan för stadens invånare och beslutsfattare. När städerna vill locka produktiva och kreativa invånare, vilka ses som attraktiva i konkurrensen, krävs också en attraktiv miljö där dessa vill bo och vistas. Målet med denna uppsats är dels att försöka beskriva hur och varför en stads identitet har blivit allt viktigare i den postindustriella stadens framväxt samt att undersöka hur utformingen av stadsmiljön kan ha en betydelse för en stads identitet. Uppsatsen utgår först från en allmän teoretisk diskussion om städer och deras identitet i förhållande till samhällets utveckling. Uppsatsen följs sedan av av studier om stadsmiljöns betydelse för en stads identitet. Här presenteras också stadsmiljöprogram som ett styr- och måldokument för utveckling av stadsmiljön. För att konkretisera arbetets inledande delar sätts sedan Malmö stads utveckling i relation till uppsatsens mer teoretiska delar och avslutningsvis presenteras en bildstudie av Gustav Adolfs torgs utformning för att visa på hur abstrakta måldokument, rent fysiskt, appliceras i stadsmiljön.