Grön marktäckning i ekologisk vitkålsodling - Norell, Elisabet (SLU/Dept. of Crop Production Ecology, 2013)

(untitled)
I detta arbete undersöks huruvida olika artsammansättningar i grön marktäckning påverkar odlingsresultatet vad gäller avkastning, kväve (N)-förlust och ogräsförekomst. Främst vit-klöver (Trifolium repens) men även rödklöver (Trifolium pratense L.) har sådana egenska-per att det bryts ned snabbare samt innehåller mer N än timotej (Phleum pratense). År 2001 genomfördes ett fältförsök med grön marktäckning i ekologisk odling av vitkål (Brassica oleracea var. alba). Tre olika artblandningar användes, de bestod av: 60% röd-klöver + 40% timotej (1), 32% vitklöver + 28% rödklöver + 40% timotej (2), samt 75% timotej + 10% rödklöver + 15% övrigt (3). N-innehållet var 193, 218 respektive 134 kg/ ha. Marken täcktes med 60 ton färskt hackat växtmaterial/ ha tre veckor efter plantering. Ett led med bar mark planterad med vitkål ingick som kontroll och det gödslades med pel-leterat hönsgödsel (Binadan, 111 kg N/ ha). Vitklövertäckningen (2) gav högre innehåll av N mätt i procent av torrsubstansen vid skörd än de andra täckmaterialen. Mellan dem var det ingen skillnad i avkastningen. Kon-trollen innehöll den högsta halten N i procent av torrsubstansen och samtidigt den lägsta mängden av torrsubstans. Mellan vitklövertäckningen och kontrollen fanns ingen skillnad i grödans N-innehåll mätt i kg N/ ha. I markens övre 30 cm var det mellan sju och nio kg/ ha mineral-N (ammonium; NH4+ och nitrat; NO3-) i alla marktäckta led vid skörd, vilket är små mängder när det gäller risk för N-läckage. Det fanns en större mängd NO3- i marken där vitklövertäckning använts än där timotejtäckning (3) använts. Marktäckningarna uppvisade ingen skillnad mot kontrol-len i mängden mineral-N i marken. De låga N-nivåerna i marken vid marktäckningarna kan ha orsakats av den näringskrävande grödan men en annan bidragande orsak kan vara att stora mängder N har avgått till luften, vilket sker när N-rikt växtmaterial ligger på markytan. Resultaten från försöket antyder att så skett eftersom grödans utnyttjande av N vid klövertäckning (1 & 2) var litet jämfört med timotejtäckning.