Traktegenskaper – nu och i framtiden på Holmen Skog, distrikt Umeå - Norberg, Jessica (SLU/Dept. of Forest Resource Management, 2013)
På 1940-talet infördes trakthyggesbruket i Sverige och skogen började då avverkas områdesvis med stora hyggen som följd. Då var det inga problem att planera stora, homogena områden. Under de senaste åren har dock andelen skog över lägsta slutavverkningsålder sjunkit stadigt på Holmen Skog. En lägre andel äldre skog ger en mindre urvalsmängd vid avverkningsåtgärder, vilket medför att det blir svårare att skapa bra trakter. Även vid planering av gödsling har urvalsmängden på senare år minskat, och man tvingas idag planera gödsling även på många små fristående trakter för att nå upp till en eftersträvad årsmängd. Syftet med detta examensarbete var att beskriva dagens och framtidens slutavverkningar och gödslingar med avseende på dessas traktegenskaper, samt undersöka vad framtidens trakter kommer att innebära gällande drivning, gödsling och planering. Studien avgränsades till distrikt Umeå, Holmen Skog. Med Heurekas PlanVis och GIS som verktyg skapades åtgärdstrakter för slutavverkning och slutgödsling för en tidsperiod på 50 år. Slutavverkningstrakternas egenskaper kommer att förändras i framtiden. Bland annat kommer trakternas medelstorlek och medelvolym att öka. Större volymer kommer i framtiden att komma från mindre trakter med sämre bärighet. Gödsling kan ske med helikopter eller traktor. Gödslingstrakternas medelstorlek för båda metoderna kommer att öka de kommande 50 åren. Egenskaperna för helikoptergödslingstrakter kommer att variera mer mellan olika tidsperioder än egenskaperna för traktorgödslingstrakter. Holmen Skog har en utmaning i att hantera de förändrade traktegenskaperna framför sig. Det är viktigt att de väljer ett arbetssätt som på sikt utjämnar skillnaden i traktegenskaper mellan olika tidsperioder, och teknik för drivning anpassad efter förutsättningarna.