Lönsamhet i mindre slakteri : fallstudie på Wiktor Olssons slakteri - Petersson, Henrik (SLU/Rural Buildings and Animal Husbandry (until 121231), 2012)
Slakteriverksamhet blir allt mer intressant med tanke på de ständiga variationerna i slaktsvinspriset, en av flera stora osäkerhetsfaktorer inom lantbruksbranschen. Genom att komplettera olika verksamheter inom animalieproduktion med ett slakteri har man möjlighet till att investera sig till en större säkerhet genom att man har hela produktionsledet fram till konsumenten. Syftet med projektet är att undersöka om det går att få lönsamhet i ett mindre slakteri samt vilka formella krav som ställs. Därför togs kontakt med en mindre slakteriägare som bedriver slakteriverksamhet lokalt i Blekinge. Denna slakteriägare utgör huvudkällan till arbetet. Det första man ska söka vid ett ägarbyte är tillstånd. Beroende på hur mycket köttprodukter du producerar ansöker du antingen till kommunen eller till Livsmedelsverket. Om du producerar mer än 7,5 ton köttprodukter i veckan ansöker du hos Livsmedelsverket. Om du producerar mindre än 7,5 ton ansöker du hos kommunen. Kostnader som alltid finns och som slaktaren själv inte kan utföra är bl.a. veterinärkontroller. Dessa måste genomföras kontinuerligt för godkännande av livsmedelshantering. Förutom arbetskostnaderna för veterinär, tillkommer även en fast avgift på 18 000 kr vid ägarbyte och ytterligare 1 050 kr för att hantera ärendet. Vid investering i slakteri kan man söka olika stöd som till exempel investeringsstöd och företagarstöd som täcker 30-50 % av investeringen, beroende var i landet man befinner sig. Stöden kan bara sökas vi nybyggnation eller förändring av verksamhetens lokaler. Resultatet som har framkommit är att det går att få lönsamhet i ett mindre slakteri. Den stora posten i detta fall är legoslakten som möjliggör ett bra resultat men det finns även lönsamhet utan legoslakten med ett positivt resultat men det sjunker drastiskt från 5,8 milj. kr till knappt 400 000 kr/år.