Att skapa visuellt fredade zoner : en studie av hur olika gestaltning påverkar insyn på en bostadsgård - Mellberg, Karin (SLU/Dept. of Urban and Rural Development, 2012)
Vissa platser är omtyckta, andra är det inte. Upplevelsen på en plats beror av många olika faktorer, till exempel olika fysiska förhållanden så som proportioner, skala och avstånd. Upplevelsen påverkas också av sociala förhållanden, till exempel vem som får eller känner sig bekväm att vistas på en plats. På bostadsgården som används som exempel i uppsatsen var insyn på gården, från fönster på omgivande bostashus något som upplevdes negativt av boende i fastigheten. Det finns många sätt analysera en föreslagen gestaltning för att förstå hur det verkliga slutresultatet kommer att bli och ta reda på om det som var tänkt verkligen uppnås. Inför uppsatsen togs en analysmetod för att undersöka insyn på en bostadsgård fram. Den användes sedan i uppsatsen för att undersöka hur olika gestaltningsobjekt som träd och buskar i olika gruppering och placering, påverkade den visuella exponeringen av en bostadsgård. Med visuell exponering menas här att bostadsgården syntes från fönstren på omgivande bostashus. Analysmetoden bestod av att göra sektioner på bostadsgården och sedan dra siktlinjer från fönstren på bostadshusen som omgav gården. Dessutom visades graden av den visuella exponeringen genom att områden som syntes från fönstren på båda, ett, eller inget av omgivande bostadshus gavs olika färg. Med hjälp av analysmetoden prövades olika gestaltningsobjekt med olika placering systematiskt på bostadsgården, både enskilt och i olika grupperingar. Undersökningen visade att för att skapa ett totalt skydd mot visuell exponering behövde träd och buskar (eller liknande) kombineras. Enskilda gestaltningsobjekt kunde skydda från visuell exponering i viss mån. Träd skyddade mot visuell exponering från bostadshusens två översta våningar och buskar från bottenvåningen. Trädens placering i förhållande till husfasaden spelade roll för hur stor del av gården som blev visuellt exponerad. Kunskapen från resultatet kan användas för att göra medvetna val i en gestaltning. Inte bara på bostadsgården som används som exempel, utan även på andra bostadsgårdar med likande dimensioner. Analysmetoden gav möjlighet att förstå mer om hur ett förslag till gestaltning kan komma att upplevas innan den anlagts. Resultatet från analysmetoden kan även belägga argument för att problem med visuell exponering verkligen blir lösta.