Södras finansieringsmodell : en undersökning av medlemmars benägenhet att handla med emissionsinsatser - Danielsson, Viktor; Söderberg, Jennie (SLU/Dept. of Economics, 2012)
En kooperativ förening ägs och nyttjas av sina medlemmar. För medlemmarna finns det många fördelar med att ingå i ett kooperativ, men i takt med att organisationen växer uppstår ofta problem. Ett problem är att avståndet mellan styrelsen och medlemmarna ökar, vilket leder till att många medlemmar får minskat inflytande över hur organisationen ska drivas och utvecklas. Ett annat problem är att det kollektiva kapitalet växer utan att medlemmarna tjänar nämnvärt på det. Det kollektiva kapitalet ägs gemensamt av alla medlemmar, men ingen medlem har individuell äganderätt till det. Då föreningen blir stor uppstår alltså en situation där medlemmarna ser till sitt eget bästa, vilket i detta fall är att ta del av föreningens erbjudanden, tjänster, rådgivning, handlemsmöjligheter m.m. Detta innebär att nyttjarrollen ökar och att ägarrollen får en mindre betydelse, vilket inte gynnar föreningen på lång sikt. För att öka medlemmarnas intresse för sin förening och för att göra dem mer aktiva som ägare har många föreningar valt att införa flera finansiella instrument. Flera föreningar arbetar t.ex. med att emittera delar av det kollektiva kapitalet till medlemmarna, som i sin tur har möjlighet att sälja sina emissionsinsatser eller köpa andra medlemmars emissionsinsatser. Problemet är att medlemmarnas intresse, för att bedriva en sådan handel, är lågt i många föreningar. En låg handelsaktivitet resulterar i att marknadsvärdet för insatserna blir svårbedömt. Inom skogsägarföreningen Södra ger emissionsinsatser och förlagsinsatser god ränta och är dessutom fritt omsättningsbara under marknadsvillkor för att medlemmen ska kunna realisera sitt kapital. Dessa finansiella instrument har dock använts med måttligt aktivitet av medlemmarna. Det svaga intresset tros bero på att medlemmarnas kunskap om finansieringsinstrumenten inte är tillräcklig hög. Detta i sin tur kan bero på att handelssystemet är krångligt att sätta sig in i. Syftet med denna studie är därför att utreda om medlemmar har bristande kunskaper vad gäller Södras finansieringsmodell. Vidare undersöks vilka övriga egenskaper hos medlemmarna som kan påverka handeln. Avslutningsvis görs en jämförande studie med Lantmännenmedlemmarnas kunskapsnivå om Lantmännens finansieringsmodell. För att besvara syftet användes beteendevetenskaplig teori och empirin insamlades genom en webb-enkätundersökning bland Södras medlemmar. Studien visar att Södras medlemmar överlag har en god uppfattning om att Södra tillåter handel med emissionsinsatser. De har dock bristande kunskaper om hur man går till väga för att handla med insatserna och vilken avkastningsnivå insatserna har. Studien visar även att medlemmar som själva söker information om emissionsinsatser är mer benägen att handla. Även de medlemmar som diskuterar handel med någon i sin nära omgivning handlar mer. Övriga faktorer som påverkar medlemmarnas benägenhet att handla är tillgången på tid och kapital. Ju större skogsinnehav, ju mer tid medlemmarna lägger ner på sitt skogsägande och ju högre ålder medlemmarna har, desto mer benägna är de att handla. Sist visar studien att Södras medlemmar har högre kunskap om sin finansieringsmodell än vad Lantmännenmedlemmarna har om sin finansieringsmodell.