Vaccination mot mastit orsakad av Staphylococcus aureus - Larsson, Maria (2012)
Staphylococcus aureus är den främsta orsaken till klinisk och subklinisk mastit i svenska mjölkkobesättningar och medför därmed ekonomiska förluster för en stor andel av Sveriges mjölkproducenter. S. aureus har förmåga att uttrycka egenskaper som medför etablering i juvret och möjlighet att undvika värdens immunförsvar. S. aureus har visat sig vara svår att eliminera från en besättning och denna typ av mastit är i en del fall svår att behandla med antibiotika varför ett verksamt vaccin efterfrågas. För första gången finns nu ett vaccin mot S. aureus tillgängligt på den svenska marknaden, Startvac®, men då inga studier har utförts gällande vaccinets effekt under svenska förhållanden startades en fältstudie på två svenska mjölkgårdar i Svensk Mjölks regi år 2010. Syftet med detta examensarbete var dels att genomföra en litteraturstudie om S. aureus mastit med tonvikt på möjligheter till vaccination samt att sammanställa preliminära resultat från ovannämnda fältstudie. Kor med udda öronnummer vaccinerades intramuskulärt med tre doser utifrån beräknat kalvningsdatum, medan kor med jämna öronnummer utgjorde ovaccinerad kontrollgrupp. Kliniska och subkliniska mastiter under de första fyra månaderna efter kalvning rapporterades och mjölkprov från dessa kor analyserades bakteriologiskt. Även kocelltalen vid de fyra första provmjölkningarna efter kalvning jämfördes mellan vaccinerad och ovaccinerad grupp inom besättning. Resultaten visade inga signifikanta skillnader avseende förekomst av mastit orsakad av S. aureus mellan grupperna på gård A medan en signifikant högre andel kor med mastit orsakad av S. aureus fanns i den vaccinerade gruppen på gård B. På gård A var kocelltalen signifikant lägre i den vaccinerade gruppen än i den ovaccinerade kontrollgruppen vid tredje provmjölkningen efter kalvning. På gård B däremot tenderade kocelltalen att vara högre i den vaccinerade gruppen än i den ovaccinerade kontrollgruppen vid samma tidpunkt. Sammantaget visar de preliminära resultaten på en positiv effekt av vaccination på gård A. På gård B däremot var juverhälsan sämre i den vaccinerade gruppen vilket är svårtolkat. Resultaten är dock preliminära då endast en dryg tredjedel av det totala antalet kor som ingår i fältstudien innefattades i denna analys. I den slutliga statistiska analysen kommer hänsyn även tas till faktorer som t.ex. ras, dagar efter kalvning och celltal vid sinläggning.