Att vistas i gaturummet : en studie av den offentliga gatans sociala kvaliteter - Lagumdzija, Nejra; Lindman, Emma (SLU/Dept. of Urban and Rural Development, 2011)
Denna uppsats syftar till att, utifrån en granskning av tre olikt gestaltade gator i Stockholm, belysa faktorer och förhållanden vilka gynnar eller missgynnar vistelse och därigenom påverkar möjlighet för möten och interaktion mellan människor. Vi ämnar visa hur Stockholms stad arbetar med sociala aspekter knutna till gator inom planering och gestaltning samt om det finns verktyg för utvärdering av sociala kvaliteter. Genom fallstudier av Sergelgatan, Götgatan och Hammarby allé erhölls resultat om respektive gatas förutsättningar för vistelse. Utifrån litteraturstudier av Jan Gehls och Jane Jacobs mest erkända böcker samt av Stockholms stads styrdokument vid planering och gestaltning av staden, analyserades observationerna av gatorna. Resultaten i studien bekräftar för det mesta Gehls och Jacobs teorier om hur offentliga rum bör gestaltas, med undantag från vissa upptäckter. Ett annat erhållet resultat är att Stockholms stads arbetsdokument inte är tillräckliga för att genomföra en detaljutformning av stadens gaturum. Dokumenten behandlar oftast en mer översiktlig planering och beskriver snarare ett synsätt än fungerar som konkreta hjälpmedel för planerare och arkitekter vid utformning av staden. En mångfald måste finnas i staden för att många kontakter, både ytliga och mer intensiva, ska uppstå och ge staden ett socialt liv. Stadslivet i sin tur är källan till en förståelse för andra individer, vilket skapar en trygghet och stärker tilliten mellan människor. I och med detta blir människors vistelse och därmed interaktioner och möten mycket betydelsefulla. En förutsättning för att dessa ska ske är att offentliga rum detaljgestaltas och platsanpassas. Slutsatsen i denna studie är att det offentliga gaturummet idag inte fungerar som en mötesplats, utan snarare som ett transportstråk mellan målpunkter. Vi vill framhäva betydelsen av gaturummen som sociala mötesplatser, då dessa täcker en betydande del av staden, måste användas av människor och därför ofta har ett rikt folkliv. Vi som landskapsarkitektstudenter bedömer att insatser borde göras i alla offentliga stadsrum, även i gaturummen. Genom god gestaltning kan vi skapa förutsättningar för en trygghet och förståelse i samhället.