Gröna värden i vården - Agelii, Saga (2021)
Under 1800-talet och tidiga 1900-talet betraktades natur och trädgård som centrala hälsofrämjande element i vården och samhällsbyggnationen. Natur och trädgård sågs som hälsans landskap i kontrast till industrialiseringens smutsiga städer där sjukdomar spreds till följd av trångboddhet och osanitära levnadsförhållanden. I denna uppsats har tre olika historiska vårdkoncept från denna tidsepok undersökts: kurorter, psykiatriska kliniker och sanatorier. Varje vårdkoncept har exemplifierats med ett eller två svenska referensplatser: kurorter med exemplet Ronneby brunnspark, psykiatriska kliniker med exemplet Sankt Lars sjukhus i Lund och sanatorier med exemplen Orups sanatorium i Höör och Renströmska sjukhuset i Göteborg. Genom en analys av dessa referensplatser och deras bakomliggande vårdkoncept utifrån ett urval av dagens evidensbaserade designteorier (EBD-teorier) har flera olika vetenskapligt hälsofrämjande värden kunnat identifieras. Dock fanns inte vetenskaplig evidens för dessa värden under tiden då vårdkoncepten tillämpades. Idag däremot, har forskning givit upphov till en alltjämt växande evidensbas som bekräftar att vistelse i natur och trädgård är bra för människors hälsa. Så det faktum att en stor del av dagens vårdmiljöer återfinns i högdensitetsurbana områden med knapp tillgång till grönska kan ses som förvånande. Många ser det sena 1900-talets rationalisering av vårdsystemet som den bakomliggande orsaken till bristen på hälsofrämjande grönytor i dagens vårdmiljöer. När Sverige nu står inför en stor investering i att rusta upp eller bygga om många av landets vårdmiljöer som har nått sin ekonomiska livslängd finns en sällsynt möjlighet att göra en stor förändring i den fysiska miljön. Det finns en möjlighet att lyssna på den senaste evidensbaserade forskningen och skapa grönare, mer hälsofrämjande miljöer i vården. Men för att möta ett flertal av dagens stora folkhälsoproblem som övervikt, hjärtsjukdomar, diabetes och cancer behövs hälsofrämjande natur och trädgård också ute i samhället där människor vistas som mest. Hälsofrågan behöver adresseras i den fysiska miljön på arbetsplatser, skolor och förskolor där det kan göra som störst nytta för människors hälsa och välmående idag och i framtiden.