Gestaltningsförslag av utemiljö vid Villa Roos Park : med stöd av evidensbaserad design i vårdsammanhang - Nilsson, Åsa (SLU/Dept. of People and Society, 2020)
I det här examensarbetet undersöks hur en avgränsad del av utemiljön vid Vardaga Villa Roos Park (i regi av omsorgsföretaget Vardaga, fortsättnings vis benämnt Villa Roos Park), ett särskilt boende för personer med demenssjukdom, kan utvecklas med stöd av EBD, evidensbaserad design av utemiljöer i vårdsammanhang (Bengtsson et al., 2018). Frågeställningarna som besvaras är hur en avgränsad del av utemiljön vid Villa Roos Park kan utvecklas med stöd av evidens baserad design och vilka växter som är lämpliga utifrån målgruppens särskilda behov. Syftet har varit att utarbeta en övergripande designlösning för att visa hur utemiljön i högre utsträckning kan användas och integreras i aktiviteter med fokus på växtlighetens positiva betydelse för upplevelsen av trädgården. Utgångspunkten för kandidatarbetet har varit kursen Hälsoträdgårdar, inom pro grammet Trädgårdsingenjör design, SLU. Där gav en fördjupningsdel möjlighet att lära mer om personer med demenssjukdom och deras behov i kontakt med utemiljön. Arbetet inleds med en kort beskrivning av begreppet hälsoträdgård. Fakta om demenssjukdomar och hur personer påverkas av demenssjukdom har också sammanställts, för förståelse av målgruppens behov. En teoretisk bakgrund beskriver de analysmodeller som använts (se sidan 3). Arbetets resultatdel fokuserar kring designprocessen med stöd av EBD (Bengtsson et al., 2018). Processen har genomförts i tre steg där steg ett inbegrep undersökning av miljön med platsbesök, platsdokumentation och samtal med verksamhetschef om önskemål för utveckling av den avgränsade delen av trädgården. Resultat av undersökningar och information sammanställdes. Ett antal brister i den nuvarande utemiljön identifierades och ett antal önskemål om trädgårdens användning framkom. Utifrån indelning under rubrikerna Brister i utemiljön och Önskemål för trädgårdens utveckling gavs i steg två förslag till åtgärder. Dessa samlades under tre teman med utgångspunkt i QET, Quality evulation tool (Bengtsson & Grahn, 2014). QET-verktyget behandlar platsens möjlighet att anpassas utifrån evidensbaserade designteorier i vårdsammanhang. I det tredje steget och som resultat av designprocessen presenteras ett gestaltningsförslag i form av en övergripande illustrationsplan med tillhörande växtförslag. Gestaltningen bygger på de tre temana, utifrån vilka fem trädgårdsrum skapats: Gångstråk, Innergård, Stilla trädgård, Köksträdgård och Regnträdgård. Trädgårdsrum har skapats för sociala aktiviteter, sinnesstimulans och möjlighet till motion såväl som för lugn och ro i en mer kravlös miljö. Genomgående läggs fokus på orienterbarhet och säkerhet (ibid). Flera faktorer har beaktats gällande växtvalen: Trädgården har försetts med en vintergrön struktur och växter har valts som tydliggör årstidsväxlingar och skapar skönhetsvärden året om. Växter har valts för att vara välbekanta (Grönt kulturarv 2020) och för färg, doft och smak. Växter som gynnar pollinatörer och bidrar till en upplevelserik och varierad miljö är också betydelsefulla. I köksträdgården kan en mängd aktiviteter ske knutna till odling, skötsel och skörd. Frukt, bär, grönsaker och örter är därför viktiga inslag i trädgården. Växters behov utifrån ståndort, skötsel och särskilda växtval för översvämningsytan har varit andra faktorer att beakta, liksom att undvika giftiga växter (Giftinformationscentralen 2014) och alltför pollenspridande växter (Astma- & allergilinjen u. å.). Resultatet av arbetet tydliggjorde att en mängd faktorer behöver beaktas gällande utformning av miljöer för personer med demens. Växtlighetens positiva betydelse för utemiljöer i vård sammanhang kan inte nog understrykas. Om rätt förutsättningar ges vid utformandet av utemiljön, så att den kan samspela med såväl omgivning som arkitektur på bästa sätt, ges den även möjlighet att stödja varje brukare utifrån individuella behov.