Ett stråk för alla? - Larsson, Elvira; Samuelsson, Oscar (2018)
Vårt kandidatexamensarbete undersöker vilka psykologiska och rumsliga aspekter som påverkar kvinnors upplevda trygghet i det offentliga rummet. Målet med uppsatsen är att få en ökad förståelse för hur gaturum kan utformas och förvaltas för att förstärka den upplevda tryggheten hos kvinnor. Samt att kunna besvara frågeställningarna: 1) Vilka aspekter är av betydelse för kvinnors upplevda trygghet i det offentliga rummet? 2) Vad påverkar den upplevda otryggheten hos kvinnor på stråket Norra/Södra Parkgatan i Malmö? Dessa har vi försökt besvara genom en litteraturstudie samt en trygghetsvandring. Vår första frågeställning kunde delvis besvaras i teoridelen. Här visade det sig att kvinnors upplevda trygghet bottnar i psykologiska aspekter. Främst risken att utsättas för sexuellt våld vilket kan begränsa rörelsefriheten. Arbetet inkluderar bland annat trygghetsskapande verktyg. Speciellt viktiga verktyg är: överblickbarhet i gaturummet samt att gatan har “ögon” från omkringliggande bebyggelse. Stadsstrukturen påverkar också den upplevda tryggheten då en mångfunktionell stad med många kopplingar av gång och cykelbanor ger ett rikare folkliv och fler möjliga vägval. Belysning är också ett verktyg som används, speciellt i de mörka nordiska länderna. Hur stadens offentliga rum och vegetation förvaltas och sköts påverkar också trygghetskänslan. Den andra frågeställningen kunde vi få besvarad i genomförd trygghetsvandring där såväl psykologiska som rumsliga aspekter behandlas. Trygghetsvandringen utgick från ett stråk som Malmö stad och polisen ringat in som ett område där invånarna upplever hög otrygghet. På trygghetsvandringen mötte vi upp en grupp kvinnor boende på Möllevången i Malmö en kväll i april. Under vandringen fick deltagarna uttrycka vad som påverkade deras trygghetskänsla längs stråket. Trygghetsvandringen mynnade ut i 13 punkter vilka ringades in som speciellt viktiga ur ett trygghetsperspektiv på stråket. Några av de viktigaste aspekterna för trygghet visade sig vara god överblickbarhet, funktionen i byggnadernas bottenvåningar samt ett flöde av människor som går mot ett mål.