Infection rate of pine twisting rust (Melampsora pinitorqua) in Scots pine (Pinus sylvestris) regenerations with retained aspens (Populus tremula) - Fjellborg, Åsa (2009)
Rostsvampen knäckesjuka (Melampsora pinitorqua) är en allvarlig skadegörare i tallungskogar i Sverige. Svampen värdväxlar mellan inhemsk tall (Pinus sylvestris) och asp (Populus tremula). De tydligaste symptomen är böjda eller avbrutna skott i de övre grenvarven i tallarnas krona. Detta kan resultera i reducerad tillväxt och försämrad timmerkvalitet. Väl medvetna om riskerna med knäckesjuka har skogsägare i Sverige under lång tid kämpat med att utrota aspen både i tallföryngringar och i plantskolor. Nuförtiden har attityden gentemot asp förändrats i och med att naturvård implementerats i skogsskötseln i högre grad. Detta har resulterat i en ökning av antalet aspar som lämnas kvar i naturvårdssyfte på föryngringsytorna. Syftet med studien var att utvärdera betydelsen av kvarlämnade naturvärdesträd av asp, jämfört med självföryngrat aspsly, som spridningskälla för knäckesjuka i unga tallbestånd. Huvudhypotesen var att löv från aspsly utgör en större smittokälla än löv från vuxna aspar. Fältstudien utfördes i Västerbottens län. Elva tallungskogar mellan 5-15 år valdes slumpmässigt ut bland bestånd infekterade av knäckesjuka samt innehållande naturvärdesaspar. Förekomst och omfattning av årets angrepp av knäckesjuka registrerades för varje träd inom 18 GPS märkta provytor i varje bestånd. Även antalet rotskott av asp räknades på provytorna. Samtliga stora aspar i bestånden registrerades med GPS för analys av avstånd mellan aspar och provytorna. Resultatet påvisade en högst signifikant korrelation mellan antalet rotskott av asp och infektionsgraden på de unga tallarna. Ingen av de två variablerna avstånd till närmsta stora asp eller antalet stora aspar inom 100 m från provytorna var signifikant korrelerade med infektionsgraden på tallarna. Aspträdens roll i spridningen av knäckesjuka verkade först och främst vara att skjuta rotskott. Det var en signifikant positiv korrelation mellan tallens toppskottslängd och angreppsgraden av knäckesjuka. Välväxande tallar föreföll mer mottagliga för angrepp än mindre produktiva tallar. GIS-kartor producerades för att visualisera den rumsliga distributionen av knäckesjukeangrepp i relation till täckningsgraden av aspsly och förekomsten av stora aspar. Risken med att lämna asp som naturvärdesträd i tallföryngringar kan anses låg så länge som preventiva skogsskötselåtgärder verkar för att hålla nere mängden aspsly i produktiva högriskområden.