Klimat i djurtransportbil med slaktgrisar sommartid : jämförelse mellan naturlig och mekanisk ventilation - Krafft, Jannica (SLU/Dept. of Landscape Architecture, Planning and Management (from 130101), 2005)
Uppskattningsvis transporteras 171 miljoner grisar inom EU varje år, varav ca 3,5 miljoner i Sverige. Grisarna kommer, under hela förloppet från förflyttningen från box i stallet till bedövningen i slakteriet, att utsättas för stressande moment. Orsakerna är bland annat omgrupperingar, nya miljöer, vibrationer i bilen samt, speciellt under sommaren, värmestress. Temperaturen i djurtransportbilen är en nyckelfaktor som dessutom kan förstärka effekten av andra stressorer. Lastning i höga temperaturer ökar risken för värmestress. Värmestress innebär att djuren får allt svårare att avge sin värme. Även den relativa luftfuktigheten har betydelse, framförallt vid temperaturer över 30°C. Det är ventilationen i transportbilen som ska transportera bort värme och fukt från bilen. Utetemperaturen, luftflödet per gris och antal lastade djur per ytenhet påverkar temperaturen i djurutrymmet. Ventilationen spelar även stor roll för luftrörelserna i djurutrymmet. Det finns två typer av ventilationssystem för djurtransporter; naturlig och mekanisk. Det är den naturliga ventilationen som är vanligast. Den naturliga ventilationen drivs av temperaturskillnader mellan inne- och uteluft, vind och fordonets hastighet. Den varierar därmed stort och är främst beroende av fordonets hastighet. Den viktigaste faktorn för hur naturlig ventilation fungerar i bilen är storlek på och placering av ventilationsöppningarna. Mekaniska fläktar kan monteras på bilen för att ge en garanterad ventilation under stillestånd. Fläktarna kan även användas under hela transporten för att ge en jämn ventilation i hela djurutrymmet. Denna studie syftar till att öka kunskapen om hur den termiska miljön i olika delar av djurutrymmena ("skåpet") på lastbilen utvecklas vid normala transporter mellan gårdar och slakteri. Studien innefattar en jämförelse mellan naturlig ventilation och mekaniska ventilation. En djurtransportbil, med 7 tilluftsfläktar (total kapacitet 8 100 m3/tim) placerade på vänster sidas ventilationsöppningar, försågs med mätinstrument för att registrera klimatet på olika platser i skåpet. Temperatur, luftfuktighet, koldioxid och solinstrålning registrerades var 30:e sekund. Klimatet i bilen studerades vid tio olika transporttillfällen sommaren 2004 i nordvästra Skåne. Transporterna var normala transporter med hämtning från gårdar till slakteri. Fem mätningar gjordes när mekanisk ventilation användes, fem med enbart naturlig ventilation. Klimatutveckling registrerades under lastning, stillestånd, körning och urlastning. Resultaten visar att vid lastning ger mekanisk ventilation en långsammare temperaturökning jämfört med naturlig ventilation, 0,10°C/minut, respektive 0,21°C/min. Vid längre lastningstider ger mekanisk ventilationen med tiden en sänkning av temperaturökningen, vilket inte skedde med naturlig ventilation. Detta visar betydelsen av hur lång tid lastningen tar. Mekanisk ventilation bidrar till att förbättra klimatet i lastbilen framförallt vid längre stillestånd. Vid lastningen var det betydligt varmare, 3,4°C, i de två främre facken än i de övriga, vare sig naturlig eller mekanisk ventilation användes. Vid längre stillestånd med naturlig ventilation ökade skillnaderna ytterligare, medan de vid mekanisk ventilation istället minskade. Här syns således effekten av en mer långsam ökning av temperaturen vid mekanisk ventilation. Luftfuktigheten - när bilen var fullastad vid stillestånd - var vid naturlig ventilation, i genomsnitt 97 %. Vid mekanisk ventilation låg motsvarande medelvärde på 82 %. Detta visar att fläktarna hjälper till att transportera bort fukt från bilen. Koldioxidkoncentrationen steg snabbt vid lastning, både med naturlig och mekaniska ventilation. Men vid mekanisk ventilation antog koldioxiden ett stabilt värde på 2000 ppm. Vid naturlig ventilation fortsatte koldioxidkoncentrationen att öka upp till 8000 ppm som var mätinstrumentets övre begränsning. Under körning var koldioxidkoncentrationen 600-700 ppm både vid mekanisk och naturlig ventilation, vilket vittnar om ett bra luftflöde. Luftrörelserna kartlades både vid stillastående och körning. Vid stillastående bil och mekanisk ventilation, konstaterades att de mekaniska tilluftsfläktarna verkligen satte "snurr på luften". Vissa mindre utrymmen i skåpet hamnade dock i lä och kunde inte nås av tilluftströmmen. Under körning har fläktarna begränsad betydelse. Lufthastigheterna i djurutrymmet var 2 – 3 m/s både vid mekanisk och naturlig ventilation. Däremot var luftrörelserna olika. Fläktarna gör det möjligt att garantera ett visst luftflöde vid låga körhastigheter. En nackdel med den mekaniska ventilationen, när den är påslagen, är den relativt höga bullernivån i djurutrymmet, 75-81 dB(A). Den ökar grisarnas motstånd att gå på bilen. Därmed förlängs lastningstiden. I studien observerades vid vissa tillfällen mycket långa lastningstider. De grisar som lastas först blir extra utsatta för såväl värme som social stress. Långa tider på en stillastående bil ökar längden på slagsmålen. Det ger fler skador på grisarna och påverkar köttkvaliteten negativt. Den huvudsakliga slutsatsen från denna studie är att mekanisk ventilation jämfört med naturlig ventilation ger lägre temperatur och relativ fuktighet samt högre lufthastigheter kring grisarna. När bilen står stilla minskas därmed risken för värmestress under varma dagar. En annan slutsats från detta arbete är att slakteriernas organisation bör vara flexibel så att djur kan transporteras under natten vid varmt väder. Rutinerna bör förbättras så att lastningstiderna blir så korta som möjligt. Mer forskning på detta område efterlyses. Bland annat studier där jämförelser i grisarnas beteende under lastning, stillestånd och transport med naturlig och mekanisk ventilation genomförs. I framtiden kan sådan forskning läggas till grund för lagtext om utformning av ventilation och klimatbestämmelser för djurtransporter. Det inte finns en enda omfattande åtgärd som kan förbättra djurtransporterna i ett slag. Däremot är det möjligt att kontinuerligt göra många förbättringar av mindre omfattning för att transporterna ska bli optimala ur såväl djurskydds- som produktionsperspektiv.