Handlingsplan för snö-och halkbekämpning - Gend, Jonni (2017)
Denna uppsats behandlar resultatet av en litteraturstudie och webbenkätsundersökning som går ut på att undersöka följande. Om det är möjligt att minska saltanvändandet i svenska kommuners vinterväghållning med en handlingsplan och hur utformas en grundmall för en sådan handlingsplan. Anledningen till att valet av ämne för arbetet grundas i observationer och bevis på saltets egenskaper och hur det påverkar mark, vatten och växter. Erfarenheter visar att salt används i stor utsträckning i vinterväghållningen. Uppsatsen kan förhoppningsvis därför genom en fördjupning inom ämnet bidra till en utveckling inom vinterväghållningen. Arbetet ska ge en ökad förståelse för hur vinterväghållningen ser ut i dagsläget i Sveriges kommuner. Vad problemen och utmaningarna finns, men också möjligheterna. För att få svar på om det är möjligt att minska saltanvändningen och vilka parametrar som bör omfattas i en handlingsplan. Så genomfördes en litteraturstudie på hur snö och halkbekämpning ser ut idag samt vilka bekämpningsmetoder som finns. Webbenkäten skickades ut till 30st kommuner i Sverige och besvarades av 19st. Den användes för att få en förståelse för hur bekämpningen ser ut i kommunerna idag och för att få en prioritering över vad som är viktigt vid upprättande av en handlingsplan. Resultatet av litteraturstudien blev 14st parametrar som omfattar de viktigaste delarna i vinterväghållningen. Dessa parametrar utgjorde sedan grunden för den webbenkät som skickades ut till Sveriges kommuner. Vidare visade också litteraturstudien att en handlingsplan kan minska saltanvändande i Sveriges kommuner om kommun i fråga använde salt som bekämpningsmetod. Resultatet var dock inte helt enkelt då det är faktorer såsom säkerhet, framkomlighet mm. som inte får försämras i vinterväghållningen vid minskad användning av salt. Men resultatet visade också att en handlingsplan kan ge kommunerna en ökad förståelse för sin vinterväghållning. Vilket i sin tur kan bidrar till att det blir effektivare bekämpning, en minskad spridning av onödigt salt, kostnadseffektivare, en ökad säkerhet och framkomlighet, bättre förutsättningar för vegetation i stadsmiljö. Resultatet av webbenkäten blev en indikation på vilka parametrar som ansågs viktiga och mindre viktiga vid upprättande av en handlingsplan. Den bidrog till att två ytterliga parametrar togs med i grundmallen för upprättande av en handlingsplan för snö och halka. Samt att en ordningsföljd för när de olika parametrarna ska beaktas vid upprättande av en handlingsplan. Vidare bidrog webbenkäten också till en ökad förståelse för hur vinterväghållningen ser ut i Sveriges kommun. Kommunerna i norra Sverige använder sig inte av salt i lika stor utsträckning som i söder. Behovet av lärdom genom analys av genomfört arbete anses inte lika viktig i norra Sveriges kommuner som i södra Sveriges. Den påvisade att cirka 11 % inte har en handlingsplan för snö och halka, användandet av krossmaterial är den mest förekommande bekämpningsmetoden i kommunerna och cirka 28 % av kommunerna använder inte salt som bekämpningsmetod